Számtalan újság állandó rovata a horoszkóp. Női magazinokban szinte nélkülözhetetlen. Tele van az internet is asztrológiai (csillagjós) oldalakkal. Ezek mind azt állítják, hogy a csillagok és bolygók mozgásából megjósolható, mi lesz veled holnap vagy ezen a héten.
Egy horoszkóp jellemzően olyasmiket ír, mint hogy „a Szaturnusz a Halak csillagképben van, ami az áprilisban születettek számára szerencsét jelent a szerelemben.” Vagy kockázatos utazást. Esetleg azt, hogy pénz áll a házhoz. Milliók fizetnek azért, hogy ennél is részletesebben jósoljanak nekik a csillagokból. És persze van, aki megteszi.
Ennél hajmeresztőbb hülyeséget ki sem lehetne találni. Az ókori vagy középkori embernek volt némi mentsége: ők nem tudták, mik is igazából a csillagok és bolygók, és hol vannak. Ma viszont mindenki könnyedén megtudhatja, hogy a Szaturnusz másfélmilliárd kilométerre van tőlünk, a Halak csillagkép legközelebbi csillaga pedig százkilenc fényévre, ami körülbelül ezertrillió kilométer. Tehát egymásra sincs semmiféle hatásuk. Ennél már csak az betegebb gondolat, hogy a Földről nézve az egymáshoz viszonyított mozgásuk befolyásolja a szerelmi életünket. Mégpedig a születési dátumunk alapján.
![Szívesen megmondja a jövődet. Az övé attól függ, fizetsz-e neki.](https://www.kispolgar.com/wp-content/uploads/2023/12/witch.jpg)
Nem kell távcső ahhoz, hogy ennek képtelenségét belássuk. Karneádész görög filozófus és a nagy római szónok, Cicero anélkül semmisítették még az asztrológiát, hogy az égre néztek volna. Ha a csillagok és a születési idő adja ki a sorsunkat, akkor miért különbözik az ikrek élete? – kérdezték. Hogyan halhat meg ugyanabban a csatában vagy katasztrófában annyi különféle csillagjegyű ember?
Cicero azt is megjegyezte, hogy a csillagjósok és egyéb jövendőmondók a pénzre hajtanak, és gátlástalanul hazudnak, ha úgy látják, hogy ez tetszik az ügyfélnek. Nem mulasztotta el megjegyezni, hogy a Hold sokkal közelebb van, mint a bolygók és a csillagok – ezt már akkor is tudták –, úgyhogy eleve tévedés a Szaturnusszal foglalkozni, a Holddal meg nem.
A filozófusoknak volt más bajuk is a csillagjóslással. Ugyanis ha a csillagok diktálnak, akkor valójában nincs szabad akaratunk, és nem is vagyunk felelősek a sorsunkért. Ezt mások mellett Szent Ágoston képviselte. De az egyház általában is ellenezte az asztrológiát, már csak azért is, mert a saját hitének versenytársát látta benne. Később a kommunisták már tudományos alapon küzdöttek ellene, és minden más babona vagy hit ellen. Ám megsemmisíteni nem sikerült.
![](https://www.kispolgar.com/wp-content/uploads/2023/12/53151475103_c081feb366_c.jpg)
Ma már rengeteget tudunk az égitestekről. Óriási űrtávcsöveket küldtünk fel, amelyek fantasztikus képeket mutatnak távoli galaxisokról. Űrszondáink megnézték közelről a Szaturnuszt, a Jupitert, a Plútót. Robotok araszolnak a Marson, láttuk a Vénusz felszínét. Üstökösökből és kisbolygókból veszünk mintát, hazahozzuk és elemezzük. Tudjuk, miből vannak, hogyan mozognak, és hogyan hatnak egymásra. A szerelmi és anyagi helyzetünkre viszont biztosan sehogy sem. De mi köze is lenne ahhoz egy fagyott jéggolyónak?
És mégis: mindennap százezrek bogarásszák ócska újságokban és weboldalakon a horoszkópjukat. Ennek valószínűleg lelki okai vannak. Lehet, hogy úgy érzik, az ő életükkel senki sem foglalkozik. És ezt pótolja a horoszkóp szerzője, aki a hasára ütve irkál mindenféle hülyeséget napról napra. Meg az asztrológus, akinek tízezreket fizetnek, hogy társalogjon velük.
Szomorú, hogy egy ilyen ősi babona a mai napig velünk van. Talán a ti nemzedéketek már maga mögött hagyja ezt, és tudni fogja, hogy az életét nem a csillagok alakítják. Hanem az, hogy mi magunk mit csinálunk itt a Föld nevű bolygón, például beszélgetünk-e egymással eleget. Ezen sem könnyű változtatni, de megér egy próbát.