27 tagország 370 millió lakosa szavazott csütörtöktől vasárnapig azokra, akik az Európai Parlamentben képviselik országaikat. Ez az egyetlen olyan testülete az Európai Uniónak, ahova közvetlenül az állampolgárok választják meg a 720 döntéshozó képviselőt. Tehát egy egyedülálló pillanat, amikor mindannyian közösen dönthetünk az Európai Unió jövőjéről.
Arról, hogy Magyarország hogyan választott, melyik pártnak hány képviselője került be az EP-be, arról ide kattintva olvashattok.
Az Európai Parlament fontos testület, mert meghatározza az unió irányát. Itt döntenek közös törvényekről, megállapodásokról, a közös pénz elosztásáról és akár új tag felvételéről vagy kirúgásáról is. Szabályokat hoznak meg a környezetvédelemmel, a biztonsággal, a migrációval, a gazdasággal, a jogállamisággal és még sok más témával kapcsolatban.
Az EP-ben nem ország szerint ülnek a képviselők, hanem politikai nézetek szerint, pártcsaládok vannak, amik baloldalitól jobboldaliig terjednek.
A tagországokban nagyon sokan mentek el idén szavazni, 51 százalék fölött volt a részvétel. A kezdeti eredmények alapján úgy tűnt, hogy nagyon előretör a szélsőjobboldal, ám a legfrissebb adatok szerint ez nem így történt. A legnagyobb csoportosulás, az Európai Néppárt győzelmét hozta összességében a választás. Ez egy jobbközép pártcsalád, és a legfrissebb adatok szerint 189 képviselőt adnak majd. A párt elnöke, Manfred Weber jelezte: várják Magyar Péter Tisza pártját soraikba. Az Európai Néppárt volt, ahova a Fidesz tartozott, de három évvel ezelőtt kilépett belőle.
A Tisza párt egyelőre a grafikán az egyéb képviselők között szerepel, mert még nem csatlakoztak egyetlen pártcsaládhoz sem.
![Forrás: europa.eu.](https://www.kispolgar.com/wp-content/uploads/2024/06/EP-1024x518.jpg)
Attól, hogy a szélsőjobboldal nem aratott nagyot, annyi igaz, hogy a három legerősebb európai képviselőjük előrelépett. Köztük van Giorgia Meloni olasz kormányfő pártja, az Olasz Testvériség, a német AfD párt és a francia Nemzeti Tömörülés. Utóbbi elsöprő sikere miatt a francia elnök, Emmanuel Macron feloszlatja a parlamentet, és előrehozott választást ír ki arra hivatkozva: ilyen eredményeket nem lehet figyelmen kívül hagyni.
A baloldal egy kicsit gyengült, a zöldek és a liberálisok kevesebb helyet kaptak, de egyáltalán nem lettek megkerülhetők. A második helyen a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége (S&D) végzett, tehát a törvényhozáshoz szükséges lesz a támogatásuk.